Vladimir Putin je iskoristio „ego i nesigurnost“ Donalda Trampa kako bi manipulisao bivšim američkim predsednikom, koji je odbijao da prihvati bilo kakvu negativnu procenu autokratskog ruskog lidera koju mu je njegovo osoblje nudilo, i na kraju je otpustio svog savetnika za nacionalnu bezbednost, H. R. Mekmastera, upravo zbog toga.
Smela procena Trampove vernosti Putinu objavljena je u Mekmasterovoj knjizi „U ratu sami sa sobom: Moje vreme na dužnosti u Trampovoj Beloj kući“.
britanski Gardijan je dobio kopiju knjige i objavio neke njene delove.
„Nakon više od godinu dana na ovom poslu, ne mogu da razumem kako Putin pritiska Trampa“, priseća se Mekmaster u memoarima koji pokrivaju turbulentnih 457 dana u toku kojih je, sada penzionisani general, služio kao savetnik za nacionalnu bezbednost od februara 2017. sve dok nije otpušten putem tvita u aprilu 2018.
On je to rekao svojoj ženi Kejti, a taj komentar usledio je nakon trovanja Sergeja Skripalja, bivšeg ruskog obaveštajnog oficira, i njegove ćerke u martu 2018. u Velikoj Britaniji. Zapad je odmah za taj napad okrivio Putinove agente.
Dok su drugi zapadni lideri počeli da formulišu snažnu reakciju na pokušaj ubistva, kaže Mekmaster, Tramp je sedeo u Beloj kući i divio se članku Njujork posta sa naslovom: „Putin hvali Trampa, američku politiku“. Tramp je, prema knjizi, napisao zahvalnu belešku o članku i zamolio Mekmastera da to „prenese Putinu“.
„Bio sam siguran da će Putin iskoristiti Trampov isečak članka sa komentarima da ga osramoti i obezbedi pokriće za napad“, piše Mekmaster.
Rekao je da je tu poruku predao kancelariji sekretara osoblja u Beloj kući, koja se bavi komunikacijama u Ovalnoj kancelariji.
„Kasnije, pošto su se pojavili dokazi da su Kremlj, a vrlo verovatno i sam Putin, naredili napad nervnim agensom na Skripalja, rekao sam im da ga ne šalju“.
U stvarnosti, kaže Mekmaster, Putinovo očigledno prijateljsko ponašanje i laskanje Trampu bio je proračunati pokušaj ruskog lidera da eksploatiše predsednika SAD i zabije klin između njega i njegovih savetnika „jastrebova“ u Vašingtonu, poput Mekmastera, koji su pozivali SAD da zauzmu tvrđi stav prema Kremlju.
„Putin, nemilosrdni bivši operater KGB-a, dodvoravao se Trampovom egu i nesigurnosti laskanjem“, piše Mekmaster.
„Putin je opisao Trampa kao ‘veoma izvanrednu ličnost, talentovanu, bez ikakve sumnje’, a Tramp je otkrio svoju ranjivost prema ovom pristupu, svoj afinitet prema moćnicima i uverenje da samo on može da uspostavi dobar odnos sa Putinom. Kao i njegovi prethodnici Džordž Buš i Barak Obama, Tramp je bio previše uveren u svoju sposobnost da ćr moći da poboljša odnose sa diktatorom u Kremlju. Činjenica da se većina eksperata za spoljnu politiku u Vašingtonu zalagala za oštar pristup Kremlju samo je navela predsednika na suprotan pristup“, naveo je Mekmaster.
Mekmaster opisuje kako je Tramp postao opsednut izveštajem specijalnog tužioca o ruskom mešanju u predsedničke izbore 2016. do te mere da je „bilo teško voditi razgovore o Putinu i Rusiji“.
On kaže da je Tramp „sve teme koje se tiču Rusije“ povezao sa izveštajem i navodima demokrata i drugih protivnika da su njegova kampanja, i Tramp lično, bili u dosluhu sa „ruskom dezinformacionom kampanjom“ kako bi promenili izbore.
Iako specijalni tužilac Robert Mjuler tada nije pronašao dokaze o zločinačkoj zaveri, on je pronašao više incidenata u kojima je Trampova kampanja pokušavala da prikrije svoj kontakt sa ruskim operativcima, kao i da je sam Tramp pokušao da ometa ili blokira istragu.
Kada je Mekmaster primetio na bezbednosnoj konferenciji u februaru 2018. u Minhenu da je Mjuler optužio više od deset ruskih agenata za mešanje u izbore, Tramp je na Tviteru tvitovao da je general „propustio“ da istakne da izborni rezultat nije promenjen ili pogođen ruskim naporima.
Bio je to jedan od brojnih Trampovih propagandnih poteza koji su označavali sve više narušene odnose sa Mekmasterom, skoro potpuno zbog Rusije, što je rezultiralo njegovim svrgavanjem samo mesec dana kasnije.
„Što se tiče Putina i Rusije, plivao sam uzvodno sa predsednikom od početka“, piše Mekmaster, čiji je naslednik na mestu savetnika za nacionalnu bezbednost Džon Bolton, takođe završio u sukobu sa predsednikom i postao jedan od brojnih bivših zvaničnika njegova administracije koji je osudio Trampove kasnije pokušaje da se silom vrati na vlast.
Mekmaster se priseća još jedne epizode na samitu u Hamburgu, u Nemačkoj, u julu 2017, koji je postao poznat po onome što je Gardijan tada opisao kao „romansu” između američkog i ruskog lidera dok su proveli sate u privatnom razgovoru.
„Moja osnovna poruka tokom završnog pripremnog sastanka u kongresnom centru u Hamburgu bila je ‘ne budi glupan’“, piše Mekmaster, napominjući da je rekao predsedniku šta Putin traži, uključujući to da SAD da napuste Ukrajinu i povuku američke snage iz Sirije i Avganistana, što je Tramp kasnije i naredio.
„Rekao sam Trampu kako je Putin prevario Buša i Obamu. ‘Gospodine predsedniče, on je najbolji lažov na svetu’, sugerisao sam da je Putin bio uveren da može da ‘izigrava’ Trampa i da dobije ono što je želi, ublažavanje sankcija i da se SAD povuku iz Sirije i Avganistana, manipulišući Trampom sa dvosmislenim obećanjima ‘boljih odnosa’. On bi ponudio saradnju u oblasti borbe protiv terorizma, sajber bezbednosti i kontrole naoružanja. Mogao sam da kažem da je Tramp postao nestrpljiv zbog moje ‘negativne vibracije’. Rekao sam šta je trebalo da kažem. Mislio sam da će kontrirati ruskom diktatoru, a ne meni“, piše Mekmaster.
Uprkos zategnutim odnosima sa Trampom opisanim u njegovoj knjizi i kritikama na račun bivšeg predsednika u njoj, Mekmaster se nikada nije pridružio redovima drugih zvaničnika bivše administracije koji su bili željni da ga osude nakon što je napustio funkciju.
Mekmaster insistira na tome da je ostao apolitičan tokom svoje službe, gledajući samo na interese SAD, i napisao je knjigu da „objasni šta se zaista dogodilo“.